Procena je da će do 2050. godine svako drugo dete, zbog aerozagađenja, imati bronhijalnu astmu i druge forme alergije respiratornog sistema, rekla je FoNetu pulmološkinja Tatjana Radosavljević i procenila da bi i ranije moglo da dođe do toga.
![](https://zelenaucionica.com/wp-content/uploads/2020/01/dete-zagadjenje.jpg)
Kako je precizirala, aerozagađenje čine sve štetnosti koje postoje u vazduhu i mogu se podeliti na tri vrste.
Prva vrsta su krupne štetnosti, poput azot-dioksida i sumpor-dioksida, koji sa vodom, odnosno maglom, mogu napraviti jake kiseline, kao što su sumporna i azotna kiselina i direktno oštetiti pluća, čak i najzdravijih osoba.
Druga vrsta aerozagađivača jesu teški metali, koji su sami po sebi kancerogeni i mogu duboko da ulaze u pluća, naglasila je Radosavljević.
Prema njenim rečima, treća vrsta su skupovi prašina – PM 2,5 i PM 10 čestice, koje su specifične po tome što mogu da dođu do najsitnijih delova pluća.
Njihovo dejstvo nije momentalno, kao što je u u slučaju kiselina, već se godinama skupljaju i, osim u pluća, odlaze i u druge organe.
Radosavljević tvrdi da čestice dolaze do srca i dovode do oštećenja srčanog mišića, a mogu biti i uzročnik šlogova, kao i Alchajmerove bolesti.
Kako je napomenula, pacijenti sa hroničnom opstruktivnom bolešću pluća u situacijama kada je visoko aerozagađenje još više oštećuju pluća.
Kada je reč o pacijenatima sa bronhijalnom astmom, ranjivu grupu predstavljaju deca, kod koje pluća još nisu razvijena.
Bronhijalna astma izazvana aerozagađenjem može kod deteta da izazove trajne poremećaje strukture pluća i dovesti do toga da ono ima tešku astmu čitavog života, ukazala je Radosavljević.
Kako je ilustrovala, „direktno oštećuje bronhijalnu sluzokožu kao kada biste udisali Domestos“.
„Ono što je vrlo jasno dokazano, to je da je aerozagađenje faktor rizika broj jedan vezano za karcinom pluća. Aerozagađenje je direktno odgovorno za porast svih vrsta karcinoma pluća u čitavom svetu, pa i kod nas“, napomenula je Radosavljević i podsetila da, pored aerozagađenja, veliki problem predstavljaju i zagađenje vode, zemlje, hrane i svega ostalog.
Ona smatra da je potrebno sistemski rešiti problem aerozagađenja i podseća da je Peking pre petnaestak godina bio drugi u svetu po aerozagađenju, a sada je daleko ispod 20. mesta.
Znači može da se nešto učini da se aerozagađenje smanji, zaključila je Radosavljević.
Napišite odgovor